Jenisiejus
Jenisejus | |
---|---|
Jenisejus netoli Krasnojarsko
| |
Ilgis | 3487[1] km |
Baseino plotas | 2 580 000 km² |
Vidutinis debitas | 19 600 m³/s |
Ištakos | Bij Chemas ir Ka Chemas |
Žiotys | Karos jūra |
Šalys | ![]() |
![]() |
Jenisejus |
Jenisiejus[2] (rus. Енисей, tuv. Улуг-Хем, mong. Енисей мөрөн, chak. Ким суг) – upė Sibire, vandeningiausia Rusijos upė. Teka pro Tuvą, Chakasiją ir Krasnojarsko kraštą.
Tėkmė[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Išteka iš Sajanų kalnų, kur susidaro susiliejus Didžiajam (Bij Chemui) ir Mažajam Jenisiejui (Ka Chemui). Bij Chemo versmės yra Rytų Sajane, o Ka Chemo – Mongolijos šiauriniame pakraštyje, Ulan Taigos kalnagūbryje. Nuo Kyzylo teka Tuvos dubuma į vakarus ir vadinamas Aukštutiniu Jenisiejumi (Ulug Chemu). Toliau pasuka į šiaurę siauru slėniu kerta Vakarų Sajaną, o pratekėjęs Minusinsko dubumą – Rytų Sajaną. Jenisiejus už Krasnojarsko sudaro ribą tarp Vakarų Sibiro lygumos ir Vidurio Sibiro plokščiakalnio. Tekėdamas palei Jenisiejaus kalvagūbrį sudaro Kazačinsko ir Osinovo slenksčius. Toliau teka plačiu pelkėtu slėniu.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Krajobraz_syberii_2.jpg/235px-Krajobraz_syberii_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Yenisei_River_05.jpg/235px-Yenisei_River_05.jpg)
Žemupyje išsiskiria į dvi atšakas. Slėnio plotis prie Žemutinės Tunguskos apie 40 km, prie žiočių iki 150 km. Vagos plotis 15–20 km, gylis ne mažiau nei 15 m (didžiausias – 49 m). Įteka į Arkties vandenyno, Karos jūros Jenisiejaus įlanką.
Baseinas[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Enisey.png/200px-Enisey.png)
Didžiausi intakai:
- dešinieji – Tuba, Mana, Kanas, Angara, Akmenuotoji Tunguska, Žemutinė Tunguska, Kureika.
- kairieji – Abakanas, Jelogujis, Turuchanas.
Hidrologija[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Jenisiejus – vandeningiausia Rusijos ir viena vandeningiausių Šiaurės pusrutulio upių. Mityba mišri. Vidutinis debitas ties Igarka 17,8 tūkst. m³/s (žiotyse 19,8 tūkst.), mažiausias 2080 m³/s, didžiausias 154 tūkst. m³/s. Būdingi pavasario potvyniai ir vasaros poplūdžiai. Dažnai užtvindo dideles teritorijas. Žemupyje Jenisiejus užšalęs nuo rugpjūčio pabaigos iki gegužės pabaigos, vidurupyje – lapkričio-balandžio mėnesiais, aukštupyje – nuo gruodžio pradžios iki balandžio pabaigos.[3] Žiemą aukštupys užšalęs 5 mėnesius, vidurupis ir žemupys 7–8 mėnesius (nuo spalio pabaigos iki birželio pradžios); ledo storis 1–3 m. Būdingi (ypač žemupiui) ampalai.[4]
Reikšmė[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Jenisiejus patvenktas Sajanų Šušenskojės ir Krasnojarsko užtvankomis. Laivyba tvenkiniuose ir nuo Krasnojarsko. Iki Igarkos atplaukia jūriniai laivai.
Prie Jenisiejaus įsikūrę miestai: Kyzylas, Sajanogorskas, Minusinskas, Abakanas, Divnogorskas, Krasnojarskas, Lesosibirskas, Jeniseiskas, Igarka, Dudinka. Taip pat prie upės įsteigtas Sajanų Šušenskojės biosferos rezervatas, Stolbai, Centrinis Sibiro rezervatas.
Pavadinimas[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
Pavadinimas kilęs iš nencų Енэсий (dabar – Ензя-ям') ir evenkų Ионэсси bei reiškia „didis vanduo“.[5]
Šaltiniai[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
- ↑ Upės ilgis nuo Kyzylo. Skaičiuojant su Maž. Jenisiejumi – 4287 km; su Did. Jenisiejumi – 4092 arba 4123 km; vandentakio Iderinas–Selenga–Baikalas–Angara–Jenisiejus ilgis – 5550 km
- ↑ Pasaulio vietovardžiai. Azija. Internetinė duomenų bazė. – Vilnius: MELC, VLKK. Prieiga internete: Jenisiẽjus.
- ↑ Географический энциклопедический словарь, гл. редактор А. Ф. Трёшников. – Москва, Советская энциклопедия, 1983. // psl. 147
- ↑ Jenisiejus. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. VIII (Imhof-Junusas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005
- ↑ Енисей // Словарь современных географических названий / Рус. геогр. о-во. Моск. центр; Под общ. ред. акад. В. М. Котлякова. Институт географии РАН. – Екатеринбург: У-Фактория, 2006.
Nuorodos[redaguoti | redaguoti vikitekstą]
- Jenisiejus Archyvuota kopija 2007-09-15 iš Wayback Machine projekto. (rus.)